A
Magyar Köztársaság területe fővárosra, megyékre, városokra
és községekre tagozódik. A község, a város, a főváros és
kerületei, valamint a megye választópolgárainak közösségét
megilleti a helyi önkormányzás joga, amely nem más, mint a választópolgárok
közösségét érintő helyi közügyek önálló, demokratikus
intézése, a helyi közhatalomnak a lakosság érdekében való
gyakorlása. A választópolgárok a helyi önkormányzást az általuk
választott képviselőtestület útján, illetőleg helyi népszavazással
gyakorolják.
A
Magyar Köztársaságban élő nemzeti és etnikai kisebbségek államalkotó
tényezők, akiknek sok egyéb mellett joguk van helyi és országos
önkormányzatok létrehozására.
A
Magyar Köztársaság Alkotmányának értelmében a képviselő-testület
tagjainak és a polgármesternek a választását négyévente október
hónapban kell megtartani. A választás időpontját a köztársasági
elnök tűzi ki.
Az
önkormányzati választás célja az, hogy az ország településein
és megyéiben, valamint a fővárosban létrejöjjenek az új önkormányzatok
és megválasztásra kerüljenek a helyi kisebbségi önkormányzatok.
Az
önkormányzati választás egyfordulós, amely az ország település
szerkezetéhez igazodva település típusonként más-más
elemekből áll össze.
A helyi önkormányzati képviselők
választása
a)
A
10 000 vagy annál kevesebb lakosú településen a helyi önkormányzati
képviselőket a település választópolgárai ún. kislistán választják
meg. A szavazáskor a szavazólapon az összes jelölt neve ábécé
sorrendben szerepel, és a választópolgár legfeljebb annyi jelöltre
szavazhat, amennyi a településen megválasztható képviselők
száma (a szavazat akkor is érvényes, ha a választópolgár a
lehetségesnél kevesebb jelöltre szavaz!). A megválasztható képviselők
számát a szavazólapon feltüntetik.
Megválasztott képviselők
azok a jelöltek lesznek, akik a legtöbb szavazatot kapták. Ha a
mandátumkiosztás során szavazategyenlőség miatt nem osztható
ki az összes mandátum, a jelöltek mandátumhoz jutását sorsolás
dönti el. Ha kevesebb képviselőt választanak, mint a megválasztható
képviselők száma, a be nem töltött helyekre időközi választást
kell kitűzni.
b)
A
10 ezer lakosnál nagyobb településeken, valamint a fővárosi
kerületekben a helyi önkormányzati képviselőket a település
választópolgárai vegyes választási rendszerben választják
meg. Ez azt jelenti, hogy a mandátumok mintegy 60%-át egyéni választókerületekben,
kb. 40%-át kompenzációs listáról osztják ki.
A település területe a
törvényben meghatározott számú egyéni választókerületre
oszlik. Minden választókerületben egy képviselő választható.
Az a jelölt szerzi meg a mandátumot, aki a legtöbb szavazatot
kapja. Szavazategyenlőség esetén a választás eredménytelen,
és időközi választást kell tartani.
Az egyéni választókerületekben
keletkezett töredékszavazatok alapján juthatnak mandátumhoz a
jelölő szervezetek a kompenzációs listákról. Kompenzációs
listát az a jelölő szervezet indíthat, amely az egyéni választókerületek
legalább egynegyedében jelöltet állított.
A polgármester választása
A
polgármestert minden településen többségi módszerrel választják,
azaz az lesz a település polgármestere, aki a legtöbb
szavazatot kapta. Szavazategyenlőség esetén a választás eredménytelen,
és időközi választást kell tartani. A választópolgár egy
polgármester jelöltre szavazhat.
A megyei közgyűlés
tagjainak választása
A
megyei közgyűlés választása két választókerületben történik.
Az egyik választókerületbe a megye 10 000 vagy annál kevesebb,
a másikba a 10 000-nél több lakosú települései tartoznak. A
megyei jogú városok választópolgárai – mivel településük
jogállása a megyével azonos – nem vesznek részt a megyei közgyűlés
tagjainak megválasztásában. A megyei listán megszerezhető
mandátumok számát a megye lakosságszámától függően, mindkét
választókerület vonatkozásában a törvény állapítja meg.
A
választópolgár egy listára adhatja le szavazatát.
Az
a lista, amely nem érte el a választókerületben leadott összes
érvényes szavazat több mint 4%-át, nem vesz részt a mandátumok
kiosztásában.
A fővárosi közgyűlés
tagjainak választása
A
66 tagú fővárosi közgyűlést a budapesti választópolgárok
listán választják meg. A választópolgár egy listára adhatja
le szavazatát.
Nem
vehet részt a mandátumkiosztásban az a lista, amely nem érte
el a választókerületben leadott összes érvényes szavazat több
mint 4%-át.
A
főpolgármester jelölése és választása
A
főpolgármestert a fővárosi választópolgárok többségi módszerrel
választják, azaz az lesz a főpolgármester, aki a legtöbb
szavazatot kapta. Szavazategyenlőség esetén a választás eredménytelen,
és időközi választást kell tartani.
A nemzeti és etnikai kisebbségek önkormányzatainak választása
Az
egyes nemzeti és etnikai kisebbségek helyi kisebbségi önkormányzata
két egyéb eset mellett megalakulhat közvetlen módon is, amikor
is a választópolgárok választással hozzák létre. A helyi
kisebbségi önkormányzati választás, amely csak azokon településeken
kerül lebonyolításra, ahol ezt kezdeményezték, egybeesik a
helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek általános
választásának napjával. A nemzeti és etnikai kisebbségek részvételét
a helyi közélet alakításában - a választáshoz - kapcsolódó
kedvezmények is biztosítják.
Részvételi
adatok 1994-ben és 1998-ban
Mandátumok
megoszlása az 1998. évi önkormányzati választásokon
![](ok19982.gif)
|